Seletuskiri 

Kohaliku omavalitsuse tuuleenergeetika eriplaneering (eriplaneering) koostatakse Pärnu linnas Paikuse osavalla territooriumile eesmärgiga selgitada välja sobiv ala elektrituulikute pargi rajamiseks ning määrata tuulepargi kommunikatsioonidele sobiv paigutus.

Hinnanguline tuulepargi suurus on ca 1020 ha, millele soovitakse kavandada kuni seitse elektrituulikut kõrgusega kuni 290 m. Tuulepargi liitumine on kavandatud 110 kV alajaama ning tuulepargi ja alajaama vahelise õhuliini pikkus on kuni 15 km.

Vastavalt PlanS § 101 lõikele 1 ja 3 toimusid Avaliku väljapaneku tulemuste avalik arutelu 19.10.2021 Paikuse osavallas. Lähteseisukohtadele, keskkonnamõju strateegilise hindamise väljatöötamise kavatsusele ja nendele laekunud tagasisidele tuginedes töötati välja eriplaneeringu asukoha eelvalik ja keskkonnamõju strateegilise hindamise I etapi aruanne, mille käigus analüüsiti tuulepargi rajamiseks esialgselt sobivaid alasid.

Tuulepargi  asukoha  eelvaliku  määramisel  arvestati planeeringu  koostamise eesmärke, arengudokumentide sisendeid ja esialgset kaardianalüüsi, mille alusel selgitati, et eriplaneeringu territooriumil paikneb  potentsiaalselt  2  piirkonda,  millel  puuduvad  otsesed  välistavad  tegurid  eriplaneeringuga käsitletava  objekti  asukoha  edasiseks  valikuks  ning  millel  on  olemas  piisav  territoorium  ning  sobilik kaugus põhivõrguga elektriühenduse   võimaldamiseks.  

Piirkondade kirjeldus ja potentsiaalselt mõjualas paiknevate objektide kirjeldus on esitatud KSH VTK-s. KSH aruandes on vastava mõjuvaldkonna mõju hindamise juures esitatud ka asjakohane olemasoleva keskkonnaseisundi info. 

Potentsiaalne Ala 1 on suurusega u 1020 ha ning asub Pärnu linnas Tammuru külas, Põlendmaa külas ja Tori vallas Kildemaa külas.
Potentsiaalne Ala 2 on suurusega u 1913 ha ning asub Pärnu linnas Põlendmaa külas ja väga väikeses ulatuses Tori vallas Kildemaa külas.

KSH käigus hinnatud mõjukriteeriumitest lähtuvalt võib öelda, et alad on looduskeskkonna väärtustelt  võrdlemisi  sarnased.  Siiski  linnustiku  (kui  tuulikute  poolt  ühe  enim  ohustatud  liigirühma poolt)  osas  võib  eelistatuks  pidada esimest ala.  Ala  1  puhul  on  ka  kaitsealade  ja  rohevõrgustiku killustamise mõju väiksem kui ala 2 puhul. Tegu on inimasustusele lähemal paikneva alaga, mille puhul teatav inimmõju on ka käesoleval ajal esinev.

Lisaks  tuulikutele  ja  neid  ühendavatele  infrastruktuurielementidele  tuleb  tuulepark  elektrienergia tootmiseks ühendada ka põhivõrguga. Potentsiaalselt sobiliku ala 1 ja 2 võrdluses on nii potentsiaalse õhuliini  koridori  ulatus  kui  kattuvus  looduslikus  seisundis  taimkattega  alaga  ala  2  puhul  oluliselt suurem.  Ala  1  jääb  lähimast  põhivõrgu  alajaamast  2,2  ja  ala  2  jääb  9,2  km  kaugusele. Eeldusliku tuulepargi keskosaga on kaugus vastavalt ala 1 puhul u 5.5 km ja ala 2 puhul 11.5 km. Ala 1 puhul on lisaks osaliselt ühendusliini puhul võimalik see kavandada olemasolevate trasside (tee jaelektriliinid) koridoridesse.  Seega  on oodatav  negatiivne  mõju  ala  2  ühendamisel  põhivõrgu  alajaamaga  või olemasolevale kõrgepingeliinile rajatava uue alajaamaga tunduvalt negatiivsem kui ala 1 puhul.

Ala 2 kujust ja suurusest tulenevalt esineb antud ala puhul suurem võimalus ala siseselt valida tuulikupositsioonidele  asukohti, mis asuksid elamualadest kaugemal (võrreldes alaga 1) ning esineks suurem  vabadus optimeerida tuulikupargi detailset lahendust müra -ja varjutuse  emissioonidest lähtuvalt. Ala 1 pindalast ja kujust tulenevalt oleks samas mahus tuulikutepositsioonide paigutamine keerukam (ruumi selleks vähem) ,st võib esineda olulisem mõju elamualade suhtes. Majanduslikus vaates võib  eelistatuks pidada  ala 1, mille lähialadele   jääb olemasolevaid ja perspektiivseid tootmisalasid, mille arendamisele tuulepark potentsiaalselt positiivset mõju avaldaks. Samuti saaksid eeldatavalt taluvustasu suurem hulk piirkonna elanikke. Ala 1 puhul jääb ka vahetusse lähedusse  Paikre prügila, mis potentsiaalselt  võib   soosida piirkonda tulevikus ka vesiniku tootmisüksuse rajamist (prügilates tekib biogaas, mida saab vesiniku tootmisel toorainena kasutada).

Keskkonnamõju strateegilise hindamise protsessis hinnati alasid Ala 1 ja Ala 2 ning tehti vajalikud uuringud vastavalt KSH VTK-le. Töö käigus korrigeeriti võimaliku eelvalikuala piire ja määrati tingimused sellele ehitamiseks. Alternatiivide võrdlemise kokkuvõte on toodud asukoha eelvaliku keskkonnamõju strateegilise hindamise I etapi aruande peatükis 5. Tabelis on kokkuvõtlikult välja toodud KSH aruandes esitatud mõjuhinnangutest tulenev alade nö eelistuste hinnang – vastava mõjukriteeriumi alusel eelistatav ala on ala kus mõju vastavas valdkonnas on eeldatavalt väiksem. 

Töö käigus on ilmnenud vajadus korrigeerida planeeringuala piiri. Planeeringu algatamisel lähtuti, et planeeringualasse peab ära mahtuma tuulikute ehitamise ala. Töö käigus on  selgunud,  et  olenevalt  kehtiva  õiguse  tõlgendamisest  ning elektrijaama  liitumispunkti asukohast on  vajadus  planeeringuala  suurendada –kui liitumispunktiks  loetaks  Eleringi  liini  või alajaama, siis peab tuulepargi eelvalikuala ulatuma liini või alajaamani.Samuti  on  töö käigus selgunud  vajadus  seada  täiendavad  kitsendused tuulepargi  eelvaliku  alast väljaspoole. Kitsenduste seadmine toimub eriplaneeringu alusel, seega peab viidatud ala olema samuti planeeringuala piires. Eelnevast  lähtuvalt  laiendatakse planeeringuala piiri, esialgne ja muudetud  planeeringuala  piir . Planeeringuala  piiri muudatus  avalikustatakse,  avalikustamisel ja sellele isikute kaasamisel lähtutakse muudetud planeeringuala piiriga alast.

Alice Närep
5307 1185, alice.narep@parnu.ee