EELNÕU	
OTSUS	xx.xx.2022 nr xx	
Kohaliku omavalitsuse tuuleenergeetika eriplaneeringu asukoha eelvaliku ja keskkonnamõju strateegilise hindamise esimese etapi aruande vastuvõtmine 

Kohaliku omavalitsuse tuuleenergeetika eriplaneeringu planeeringuala muutmine	
Kohaliku omavalitsuse tuuleenergeetika eriplaneering (eriplaneering) koostatakse Pärnu linnas Paikuse osavalla territooriumile eesmärgiga selgitada välja sobiv ala elektrituulikute pargi rajamiseks ning määrata tuulepargi kommunikatsioonidele sobiv paigutus.

Pärnu linn algatas tuulepargi ja selle toimimiseks vajaliku taristu kavandamiseks kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu ning planeeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) koostamise koos vajalike uuringute läbiviimisega Pärnu linnavolikogu 18.06.2020 otsusega nr 51. Tori valla territooriumil algatati eriplaneeringu ja KSH koostamine Tori Vallavolikogu 19.08.2020 otsusega nr 252. Algatatud eriplaneeringute alad külgnevad üksteisega, kus kahe omavalitsuse territooriumidele kavandatav tuulepark moodustama ühtse terviku. Sellest tulenevalt käsitleti algatatud eriplaneeringute ala sisuliselt ühe alana, mille osas koostati ühine planeeringulahendus ja keskkonnamõju strateegiline hindamine Pärnu linnavalitsuse ja Tori vallavalitsuse koostöös. Ühise riigihanke (viitenumber 231259) tulemusel leitud töövõtjad koostasid Pärnu linna ja Tori valla eriplaneeringu asukoha eelvaliku (koostaja AB Artes Terrae OÜ) ning Pärnu linna ja Tori valla eriplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise esimese etapi aruande (koostaja Lemma OÜ).

Hinnanguline tuulepargi suurus on 800 ha, millele soovitakse kavandada kuni seitse elektrituulikut kõrgusega kuni 290 m. Tuulepargi liitumine on kavandatud 110 kV alajaama ning tuulepargi ja alajaama vahelise õhuliini pikkus on kuni 15 km.

Eriplaneeringu koostamise vajadus tuleneb planeerimisseaduse § 95 lõikest 1, mille kohaselt koostatakse kohaliku omavalitsuse eriplaneering olulise ruumilise mõjuga ehitise püstitamiseks, kui olulise ruumilise mõjuga ehitise asukoht ei ole üldplaneeringus määratud. Vastavalt Vabariigi Valitsuse 01.10.2015 määrusele nr 102 Olulise ruumilise mõjuga ehitiste nimekiri punktile 4 loetakse enam kui 30 meetri kõrgustest elektrituulikutest koosnev tuulepark olulise ruumilise mõjuga ehitiseks. Vastavalt Vabariigi Valitsuse 26.06.2003 määrusele nr 184 Võrgueeskiri on tuulepark mitmest elektrituulikust ning elektrituulikuid omavahel ja neid liitumispunktiga ühendavatest seadmetest, ehitistest ning rajatistest koosnev elektrijaam.

Tuulepargi rajamise kaudsem vajadus tuleneb Eesti riigi kliima-ja energiapoliitika, mille raamistiku määrab dokument Kliimapoliitika põhialused aastani 2050. Eesti pikaajaline eesmärk on minna üle vähese süsinikuheitega majandusele, mis tähendab järk-järgult eesmärgipärast majandus- ja energiasüsteemi ümberkujundamist ressursitõhusamaks, tootlikumaks ja keskkonnahoidlikumaks. Koostatav eriplaneering on kooskõlas Eesti kliima- ja energiapoliitika eesmärkidega, sh Eesti energiamajanduse arengukavaga 2030+ ja Eesti kliimamuutustega kohanemise arengukavaga aastani 2030.

Vastavalt PlanS § 100 lõikele 1 ja 3 toimus ajavahemikul 12.07.2021 kuni 09.09.2021 eriplaneeringu asukoha eelvaliku lähteseisukohtade ja keskkonnamõju strateegilise hindamise väljatöötamise kavatsuse avalik väljapanek. Saabunud seisukohtade ja nendega arvestamise
kokkuvõte on toodud Pärnu linna koduleheküljel https://parnu.ee/linnakodanikule/planeerimine-ehitus/planeeringud/eriplaneering. 

Eriplaneeringu KSH väljatöötamise kavatsuse ja lähteseisukohtade koostamisel teostati esmane Pärnu linna ja Tori valla eriplaneeringu territooriumi lihtsustatud kaardianalüüs. Esialgselt sobivad alad olid määratud geoinformaatilise analüüsi käigus, kus välistati tuuleparkide jaoks ebasobivad loodus- ja inimkasutuses alad koos asjakohaste puhvritega. Esialgselt sobivate alade analüüsimisel võeti aluseks olemasolevad väärtused (väljakujunenud asustusalad, kultuuri- ja loodusväärtused) ning kaasnevad mõjud (müra, varjutus, mõju varale, linnustikule, nahkhiirtele, Natura 2000 aladele, rohevõrgustikule jt tegurid). Samuti analüüsiti tuulikute püstitamisega kaasnevat maavarade, jäätmete ja ringmajanduse, avariiolukordade esinemise, riigikaitseliste objektide, mobiilside, kliimamõjude, põhja- ja pinnavee seisukohast. Kõikidest nendest valdkondadest lähtuvalt seati tingimused tuuleparkide edasisele arendamisele

Vastavalt PlanS § 101 lõikele 1 ja 3 toimusid Avaliku väljapaneku tulemuste avalik arutelu 19.10.2021 Paikuse osavallas. Lähteseisukohtadele, keskkonnamõju strateegilise hindamise väljatöötamise kavatsusele ja nendele laekunud tagasisidele tuginedes töötati välja eriplaneeringu asukoha eelvalik ja keskkonnamõju strateegilise hindamise I etapi aruanne, mille käigus analüüsiti tuulepargi rajamiseks esialgselt sobivaid alasid.

Tuulepargi  asukoha  eelvaliku  määramisel  arvestati planeeringu  koostamise eesmärke, arengudokumentide sisendeid ja esialgset kaardianalüüsi, mille alusel selgitati, et eriplaneeringu territooriumil paikneb  potentsiaalselt  2  piirkonda,  millel  puuduvad  otsesed  välistavad  tegurid  eriplaneeringuga käsitletava  objekti  asukoha  edasiseks  valikuks  ning  millel  on  olemas  piisav  territoorium  ning  sobilik kaugus põhivõrguga elektriühenduse   võimaldamiseks.  

Potentsiaalne Ala 1 on suurusega u 1020 ha ning asub Pärnu linnas Tammuru külas, Põlendmaa külas ja Tori vallas Kildemaa külas.
Potentsiaalne Ala 2 on suurusega u 1913 ha ning asub Pärnu linnas Põlendmaa külas ja väga väikeses ulatuses Tori vallas Kildemaa külas.

Keskkonnamõju strateegilise hindamise protsessis hinnati alasid Ala 1 ja Ala 2 ning tehti vajalikud uuringud vastavalt KSH väljatöötamisekavatsusele. Töö käigus korrigeeriti võimaliku eelvalikuala piire ja määrati tingimused sellele ehitamiseks. Alternatiivide võrdlemise kokkuvõte on toodud asukoha eelvaliku keskkonnamõju strateegilise hindamise I etapi aruande peatükis 5. Tabelis on kokkuvõtlikult välja toodud KSH aruandes esitatud mõjuhinnangutest tulenev alade nö eelistuste hinnang – vastava mõjukriteeriumi alusel eelistatav ala on ala kus mõju vastavas valdkonnas on eeldatavalt väiksem. 

KSH käigus hinnatud mõjukriteeriumitest lähtuvalt on looduskeskkonna väärtustelt võrdlemisi  sarnased.  Linnustiku  (kui  tuulikute  poolt  ühe  enim  ohustatud  liigirühma poolt)  osas on eelistatava esimene ala. Ala  1  puhul  on  kaitsealade  ja  rohevõrgustiku killustamise mõju väiksem kui ala 2 puhul; tegemist on ka inimasustusele lähemal paikneva alaga.

Tuulepargi kavandamisel tuleb tuulepark ühendada, lisaks tuulikutele ja neid ühendavatele infrastruktuurielementidele, elektrienergia tootmiseks põhivõrguga. Potentsiaalselt sobiliku ala 1 ja 2 võrdluses on potentsiaalse õhuliini  koridori  ulatus  kui  kattuvus  looduslikus seisundis  taimkattega alaga ala 2 puhul suurem.  Ala  1  jääb  lähimast  põhivõrgu  alajaamast 2,2 ja ala 2  jääb  9,2 km kaugusele. Eeldusliku tuulepargi keskosaga on kaugus vastavalt ala 1 puhul u 5.5 km ja ala 2 puhul 11.5 km. Ala 1 puhul on võimalik osaliselt ühendusliin kavandada olemasolevate trasside (tee ja elektriliinid) koridoridesse. Oodatav negatiivne mõju ala 2  ühendamisel põhivõrgu alajaamaga või olemasolevale kõrgepingeliinile rajatava uue alajaamaga on negatiivsem kui ala 1 puhul.

Ala 2 kujust ja suurusest tulenevalt esineb antud alal suurem võimalus ala siseselt valida tuulikupositsioonidele asukohti, mis asuksid elamualadest kaugemal (võrreldes alaga 1) ning esineks suurem vabadus optimeerida tuulikupargi detailset lahendust müra -ja varjutuse  emissioonidest lähtuvalt. Ala 1 pindalast ja kujust tulenevalt on samas mahus tuulikutepositsioonide paigutamine keerukam (ruumi vähem), see tähendab, et võib esineda olulisem mõju elamualade suhtes. Majanduslikus vaates võib eelistatuks pidada  ala 1, mille lähialadele  jääb olemasolevaid ja perspektiivseid tootmisalasid, mille arendamisele tuulepark potentsiaalselt positiivset mõju avaldaks. Samuti saaksid eeldatavalt taluvustasu suurem hulk piirkonna elanikke. Ala 1 puhul jääb ka vahetusse lähedusse Paikre prügila, mis potentsiaalselt  võib soosida piirkonda tulevikus ka vesiniku tootmisüksuse rajamist (prügilates tekib biogaas, mida saab vesiniku tootmisel toorainena kasutada).

KSH aruandest lähtuvalt on valitud tööprotsessis sobivamaks alaks Ala 1, mille kohta on koostatud asukoha eelvaliku etapi planeeringulahendus. Planeeringulahenduse koostamisel on arvesse võetud KSH aruandes välja toodut, planeeringu koostamise töörühma märkusi ning koostöös asjaomaste asutuste, erinevate huvigruppide ja avalikkusega tehtud ettepanekuid, mis võimaldavad planeeringu eesmärkide täitmist.

Planeeringu koostamisel on ilmnenud vajadus korrigeerida planeeringuala piiri. Planeeringu algatamisel lähtuti, et planeeringualasse peab ära mahtuma tuulikute ehitamise ala. Töö käigus on selgunud, et olenevalt kehtiva õiguse tõlgendamisest ning elektrijaama liitumispunkti asukohast on vajadus planeeringuala suurendada – kui liitumispunktiks loetaks Eleringi liini või alajaama, siis peab tuulepargi eelvalikuala ulatuma liini või alajaamani. Samuti on töö käigus selgunud vajadus seada täiendavad kitsendused tuulepargi eelvaliku alast väljaspoole. Kitsenduste seadmine toimub eriplaneeringu alusel, seega peab viidatud ala olema samuti planeeringuala piires. Eelnevast lähtuvalt laiendatakse planeeringuala piiri, esialgne ja muudetud planeeringuala piir (asukoha eelvaliku Joonis 2). Planeeringuala piiri muudatus avalikustatakse, avalikustamisel ja sellele isikute kaasamisel lähtutakse muudetud planeeringuala piiriga alast.

Tulenevalt planeerimisseaduse § 99 tehakse kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu asukoha eelvalik koostöös valitsusasutustega, kelle valitsemisalas olevaid küsimusi kohaliku omavalitsuse eriplaneering käsitleb. Pärnu Linnavalitsus edastas eriplaneeringu asukoha eelvaliku otsuse eelnõu ja KSH I etapi aruande kooskõlastamiseks ja arvamuse avaldamiseks asjaomastele ametkondadele ja teistele huvitatud isikutele § 105 alusel.

Eriplaneeringu ja KSH I etapi materjalid on kättesaadavad Pärnu Linnavalitsuse kodulehel.

Lähtudes eeltoodust ja planeerimisseaduse §109 lõike 1 Pärnu Linnavolikogu otsustab: 

1. Võtta vastu Kohaliku omavalitsuse tuuleenergeetika eriplaneeringu asukoha eelvaliku Ala 1 suurusega u 1020 ha, mis asub Pärnu linnas Tammuru külas, Põlendmaa külas (872 ha) ja Tori vallas Kildemaa külas (148 ha).

2. Tunnistada vastavaks Pärnu linna ja Tori valla eriplaneeringu asukoha eelvalik ala 1 (AB Artes Terrae OÜ töö nr 21032ÜP3) ja keskkonnamõju strateegilise hindamise esimese etapi aruanne (OÜ Lemma).

3. Võtta „Kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu asukoha eelvalik ja I etapi aruanne“ aluseks Pärnu linna ja Tori valla tuuleparkide eriplaneeringu detailse lahenduse koostamisel alal nr 1.
4. Detailse lahenduse koostamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise käigus viia läbi asjakohased uuringud, määrata kavandatava tuulepargi ehitusõigus ja lahendada muud asjakohased planeerimisseaduse § 111 nimetatud ülesanded.

5. Kinnitada eriplaneeringu muudetud maa-ala asendiskeem (lisa 1).

6. Pärnu Linnavalitsusel teavitada eriplaneeringu asukoha eelvaliku otsuse vastuvõtmisest ja keskkonnamõju strateegilise hindamise vastavaks tunnistamise otsusest 14 päeva jooksul kohalikus ajalehes, Pärnu linna veebilehel, Ametlikes Teadannetes ja Planeerimisseaduse § 99 nimetatud isikuid ja asutusi.

7. Otsust on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavakstegemisest, esitades vaide Pärnu Linnavolikogule haldusmenetluse seaduses sätestatud korras või kaebuse halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras. seadustikus sätestatud korras.

8. Otsus jõustub teatavakstegemisest. 
(allkirjastatud digitaalselt)
Andrei Korobeinik
volikogu esimees	

Silver Smeljanski
abilinnapea